SELETUSKIRI
Pärnu Linnavolikogu otsuse " Ülesande andmine Pärnu Linnavalitsusele" juurde

1. Sissejuhatus ja eelnõu eesmärk
Käesoleva eelnõu eesmärk on tagada Pärnu linna elanike otsustusõigus nende elukeskkonda oluliselt mõjutavate maakonna-, riigi-, kohaliku omavalitsuse eriplaneeringute (edaspidi eriplaneering) üle läbi kohaliku rahvaküsitluse mehhanismi. Eelnõu näeb ette, et Pärnu Linnavolikogu kaalub eriplaneeringu osas oma otsustusprotsessi peatamist kuni on selgunud rahvaküsitluse tulemus, kui vähemalt üks protsent linna elanikest on esitanud vastava petitsiooni. Samaaegselt lugedes selle petitsiooni tulemust võimaliku avaliku huvina. 
Eriplaneeringud mõjutavad oluliselt kohalikku elukeskkonda, maastikku ja muid kohalikke väärtusi, mistõttu on kogukonna täiemahuline kaasamine otsustusprotsessi hädavajalik. Rahvaküsitlus kui otsene demokraatia vorm tagab võimaluse elanike arvamuse kaasamiseks, mis on eriplaneeringu menetlemise protsessi oluliseks osaks. 

2. Õiguslik alus ja põhjendused
Eelnõu tugineb järgmistele õiguslikele alustele:
1.	Pärnu Linnavolikogu 30.11.2017 määruse nr 2 „Pärnu linnavolikogu töökord" § 5 lõike 3 alusel, mis reguleerib linnavolikogu õigust anda ülesandeid linnavalitsusele.
2.	Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS) § 2 lg 2 alusel, mis sätestab kohaliku omavalitsuse mõiste ja põhimõtted, mille kohaselt kohalik omavalitsus teostub demokraatlikult moodustatud esindus- ja võimuorganite kaudu, samuti kohaliku elu küsimustes rahvaküsitluse või rahvaalgatuse teel.
3.	KOKS § 3 alusel, mis määratleb kohaliku omavalitsuse põhimõtted, sealhulgas kohaliku elu küsimuste iseseisva otsustamise ja korraldamise põhimõtte ning elanike tahte arvestamise kohustuse.
4.	KOKS § 32 alusel, mis reguleerib kohaliku omavalitsuse õigust korraldada kohaliku elu küsimustes rahvaküsitlust ning sätestab rahvaküsitluse korraldamise põhimõtted.
5.	Planeerimisseadus nt §28 lõige 2 punkt 2 ja 96 lõige 2 punkt 3 avalik huvi 
3. Rahvaküsitluse vajalikkus ja mõju
Nimetatud eriplaneeringud ei kajastu Pärnu linna üldplaneeringus ning omavad üldjuhul märkimisväärset mõju kohalikule keskkonnale ja elanike heaolule, mistõttu on põhjendatud elanike arvamuse arvestamine järgmistel kaalutlustel:
1.	Rahvaküsitlus tagab, et olulise ruumilise mõjuga otsused omavad kogukonna heakskiitu, mis tugevdab usaldust kohaliku omavalitsuse vastu ja edendab kohalikku demokraatiat.
2.	Kuna eriplaneeringuga kaasnevad üldjuhul olulised keskkonnamõjud ja muutused kohalikus elukeskkonnas, tagab rahvaküsitlus sotsiaalse õigluse põhimõtte järgimise, andes kõigile võimaluse oma seisukoht kujundada.
3.	Rahvaküsitlusele eelnev teavitustöö võimaldab elanikel teha informeeritud otsuse, olles teadlikud nii plaanitava projekti võimalikest positiivsetest kui ka negatiivsetest mõjudest.
4. Paberhääletuse põhjendus
Eelnõu näeb ette, et rahvaküsitlus korraldatakse üksnes nn paberhääletusena, ilma elektroonilise hääletuseta. Selle põhjendused on järgmised:
1.	Paberhääletus tagab kõigile kogukonna liikmetele võrdse osalusvõimaluse, sõltumata nende tehnoloogilisest võimekusest või digioskustest, eriti vanemaealiste elanike puhul.
2.	Füüsiline hääletamine (küsimusele “ei” või “jah” vastamine) pakub suuremat läbipaistvust ja usaldust kohalikus kontekstis, kuna iga küsitlussedel on füüsiliselt jälgitav ning loendatav kogukonna esindajate juuresolekul, mis on eriti oluline tundlike ja emotsionaalselt laetud küsimuste puhul, nagu eriplaneeringud üldjuhul seda on.
5. Linnavalitsuse ülesanded
Linnavalitsuse ülesanneteks määratakse eelnõu kohaselt:
1.	Rahvaküsitluse korra väljatöötamine: Linnavalitsus töötab nelja kuu jooksul välja rahvaküsitluse korra ja tingimused vastavalt KOKS § 2 ja 32 sätetele, arvestades, et rahvaküsitluse tulemus peab olema linnavolikogule suunda näitav otsuse tegemisel. Kord peab reguleerima hääletuse läbiviimist, järelevalvet, häältelugemist, tulemuste kinnitamist ja edastamist volikogule.
2.	Teabematerjalide ettevalmistamine: Linnavalitsus korraldab objektiivse teabematerjali koostamise eriplaneeringu plaanidest, positiivsete ning negatiivsete mõjude kohta rahvaküsitluse eelseks teavitustööks. Samuti kehtestab linnavalitsus teabematerjalide levitamise korra.
3.	Menetluse peatamine: Linnavalitsus peab tagama, et rahvaküsitlus viiakse läbi enne mistahes eriplaneeringule arvamuse, heakskiidu, kooskõlastuse või seisukoha andmist, võimaldades kogukonnal otsustada, kas ja millistel tingimustel võib eriplaneeringu menetlust jätkata.
4.	Tulemuste siduv mõju: Kui elanikud on planeeringu osas eitaval seisukohal, on see volikogule ja linnavalitsusele suunda näitav ning soovituslikuks täitmiseks, kasutades selle soovi elluviimiseks kõiki võimalikke omavalitsuse kasutuses olevaid vahendeid.
6. Mõju linna eelarvele
Rahvaküsitluse korraldamine toob linnaeelarvele kaasa täiendavaid kulusid, mis hõlmavad:
•	Küsitluskohtade ettevalmistamist ja opereerimist
•	Küsitlussedelite trükkimist ja jaotamist
•	Teavitusmaterjalide koostamist ja levitamist
•	Personalikulusid küsitluse läbiviimiseks ja tulemuste loendamiseks
Rahvaküsitluse täpne maksumus sõltub küsitluspunktide ja osalejate arvust ning muudest konkreetsetest asjaoludest, mistõttu tuleb linnavalitsusel koostada detailne kuluanalüüs osana rahvaküsitluse korra väljatöötamisest.

7. Kokkuvõte
Käesolev eelnõu tagab kõigile Pärnu linna elanikele õiguse osaleda otseselt nende elukeskkonda oluliselt mõjutavate eriplaneeringute otsustusprotsessis. Rahvaküsitlus kui demokraatliku kaasamise vahend suurendab otsuste legitiimsust, tagab sotsiaalse õigluse ja tugevdab usaldust kohaliku omavalitsuse vastu. Paberhääletus kindlustab kõigile elanikele võrdse võimaluse oma arvamuse avaldamiseks, samas kui rahvaküsitluse tulemuse siduv iseloom tagab, et kogukonna tahe saab otsustavaks teguriks kohaliku omavalitsuse seisukoha kujundamisel eriplaneeringute osas.

(allkirjastatud digitaalselt)
Robert Kiviselg
volikogu liige, EKRE fraktsioon